Koerte vetelpäästevõistluste eeskiri

Võetud vastu Eesti Kennelliidu juhatuse poolt 3. mail 2001

1.	Vetelpäästevõistluste eesmärk

1.1.	Vetelpäästevõistluste eesmärk on säilitada ja arendada newfoundlandi koerte ja landseeride tõuomast päästeinstinkti vees ja ujumistahet. Võistlustel kontrollitakse koera käitumist vees ja tema füüsilist vormi, samuti tema koostööd koerajuhiga. Võistluste eesmärk on arendada ka vetelpääste harrastajaid ja nendevahelist  koostööd ning anda neile teadmisi koerte koolituse ja vees töötamise kohta. 

2.	Vetelpäästevõistluste liigid

2.1.	Vetelpäästevõistlused jagunevad: 
2.1.1.	rahvusvahelisteks võistlusteks, mis korraldatakse Rahvusvahelise Künoloogiaföderatsiooni (FCI) eeskirjade järgi;
2.1.2.	rahvuslikeks võistlusteks (edaspidi võistlused), mis korraldatakse käesoleva eeskirja järgi ning mis jagunevad omakorda meistrivõistlusteks, avatud võistlusteks, korraldava organisatsiooni sisesteks ning tõuomasteks võistlusteks. 

3.	Osalemisõigus ja piirangud osalemisele

3.1.	Võistluste korraldajal on õigus piirata osalevate koerte arvu vastavalt vajadusele. 

3.2.	Koeraomanikule teatatakse võistlustele registreerimisest pärast registreerimisaja lõppu. 

3.3.	Võistlused võidakse korraldada mitmes toimumispaigas. 

3.4.	Newfoundlandi koerad ja landseerid, kes on vähemalt kuus kuud vanad ja registreeritud EST-registris või mõnes muus Rahvusvahelise Künoloogiaföderatsiooni (FCI) poolt tunnustatud registris, saavad osaleda võistlustel ilma sobivusvõistlust sooritamata. Ülejäänud koerad peavad võistlemiseks olema sooritanud sobivusvõistluse. 

3.5.	Kui koer ei soorita kolm (3) korda sobivusvõistlust (vähemalt hinne 4), siis ei ole tal  enam võimalik sobivusvõistlust uuesti sooritada. 

3.6.	Koer võib ühel võistlusel osaleda vaid ühe korra ühes klassis. 

3.7.	Osalemine on keelatud:

3.7.1.	samas võistlusklassis hindava kohtuniku ning tema pereliikmete kasvatatud, omandatavatel või kaasomandis olevatel koertel; 

3.7.2.	kohtunike ja nende pereliikmete esitatavatel koertel; 

3.7.3.	indlevatel koertel; 

3.7.4.	tiinetel koertel vähem kui kolmkümmend (30) päeva enne oodatavat sünnitust ning sünnitanud koertel vähem kui nelikümmend kaks (42) päeva pärast sünnitust; 

3.7.5.	haigetel koertel;

3.7.6.	koertel, kelle vaktsineerimisest on möödunud rohkem kui üks (1) aasta või esimesest vaktsineerimisest on möödunud vähem kui üks (1) kuu;

3.7.7.	või koertel, kes on selgelt agressiivsed inimeste või teiste koerte suhtes. 

3.8.	Segaverelised koerad võivad osaleda vaid mitteametlikel vetelpäästevõistlustel. 

3.9.	Osalemisõiguse kontrollimise peab tagama võistluste korraldaja. 

4.	Korraldamisloa taotlemine

4.1.	Vetelpäästevõistluste korraldaja peab olema Eesti Kennelliidu liikmesorganisatsioon. 

4.2.	Vetelpäästevõistluste korraldamisluba tuleb taotleda Eesti Kennelliidult vähemalt kolm (3) kuud enne võistluste toimumist. Rahvusvaheliste vetelpäästevõistluste korraldamisluba tuleb taotleda FCI-lt tema poolt määratud ajal.

4.3.	Korraldamisloa taotluses peab olema märgitud korraldav organisatsioon, võistluste korraldustoimkonna esimees ja liikmed koos kontaktandmetega,  võistluste liik, osalemispiirangud, võistluste toimumise koht ja aeg, võistlusklassid, osavõtumaksu suurus ja võimalikud tasumise viisid, võistlustele registreerimise lõpptähtaeg ja võimalikud registreerimise viisid ning kohtunik ja võimaluse korral ka varukohtunik. 

4.3.1.	Kui tegemist on mitte-FCI riigi kohtunikuga, siis tuleb taotlusele lisada käesoleva eeskirja punktis 5.2. nimetatud nõusolek. 

4.3.2.	Kui tegemist on välisriigi kohtunikuga, siis tuleb taotlusele lisada käesoleva eeskirja punktis 5.3. nimetatud kinnitus. 

4.4.	Võistluste korraldaja peab võistluste korraldamise kooskõlastama seadusega sätestatud korras.

4.5.	Pärast korraldusloa saamist peab võistluste korraldaja tagama avalikkuse teavitamise vetelpäästevõistlustest Eesti Kennelliidu interneti koduleheküljel, võimaluse korral Eesti Kennelliidu ajakirjas ning muudes kanalites, mida korraldaja vajalikuks peab.

4.6.	Võistluste korraldaja on kohustatud vetelpäästevõistluste edasilükkamisest või ärajäämisest või võistluste kohtuniku või toimumispaiga vahetusest teatama koheselt või esimesel võimalusel Eesti Kennelliidule, võistlustele registreerunutele ning avalikkusele käesoleva eeskirja punktis 4.4. nimetatud kanalite kaudu.

4.7.	Otsuse võistluste edasilükkamiseks või katkestamiseks teeb kohtunik või võistluste korraldustoimkonna esimees, soovitavalt mõlemad koos. 

4.8.	Vetelpäästevõistlused võib katkestada või edasi lükata järgmistel põhjustel: 
4.8.1.	ilmaolude muutumisel koertele äärmiselt ebasobivaks; 
4.8.2.	võistluste korraldajast sõltumatute takistuste ilmnemine vetelpäästevõistluste toimumiskoha kasutamiseks; 
4.8.3.	kohtuniku ootamatu haigestumine või õnnetusjuhtum;

4.9.	Vetelpäästevõistluste ärajäämisel on võistluste korraldaja kohustatud võistlustele registreerunutele tagastama osavõtumaksu täies ulatuses. Vetelpäästevõistluste edasilükkamisel on võistlustele registreerunul võimalik valida, kas ta soovib osavõtumaksu tagasi või osaleb võistlustel edasilükatud ajal. 

5.	Kohtuniku kutsumine, kohtuniku õigused ja kohustused  

5.1.	Võistluste kohtunik ja varukohtunik peavad olema Eesti Kennelliidu või mõne teise FCI liikmesorganisatsiooni poolt tunnustatud vetelpäästevõistluste kohtunikud ning täitma käesolevat eeskirja, Eesti Kennelliidu kohtunike määrust ning muid Eesti Kennelliidu normatiivakte.

5.2.	Mitte-FCI riigi kohtuniku kutsumiseks tuleb enne näituse korraldamisloa taotlemist saada Eesti Kennelliidu Kohtunike kogu eestseisuse või esimehe kirjalik nõusolek. 

5.3.	Veendumaks, et välisriigi kohtunikul on õigus hinnata vetelpäästevõistlusi, peab võistluste korraldustoimkond hankima vastava riigi kennelorganisatsioonilt kirjaliku kinnituse.

5.4.	Välisriigi kohtunikuga peab vetelpäästevõistluste korraldaja eelnevalt kokku leppima kasutatava keele ning tagama seda keelt valdava tõlgi või kohtuniku abilise. 

5.5.	Kutse kohtunikule peab olema kirjalik, samuti tema nõusolek. Kui kohtunik on andnud kirjaliku nõusoleku vetelpäästevõistluste hindamiseks, siis ei tohi ta hindamisest ilma mõjuva põhjuseta loobuda.

5.6.	Vajaduse korral peab võistluste korraldustoimkond saatma kohtunikule käesoleva eeskirja, Eesti Kennelliidu kohtunike määruse ja muud vajalikud eeskirjad.

5.7.	Kohtunik ei või olla tema poolt hinnatavas võistlusklassis koerajuht või abiline, samuti päästetav.  

5.8.	Enne üritust on kohtunikul õigus teada hinnatavate koerte arvu ning tõuge, kuid ta ei tohi näha võistluste kataloogi.

5.9.	Kohtunikul on õigus keelduda hindamast rohkem kui kahtekümmet (20) koera päevas. Suurema arvu koerte hindamiseks peab võistluste korraldaja saama kohtunikult eelneva nõusoleku.

5.10	. Kohtunikul on õigus nõuda vetelpäästevõistluste korraldajatelt korralikku majutust,   
toitlustust ning oma tegevusega seotud kulude hüvitamist Eesti Kennelliidu kohtunike määruses sätestatud korras ja ulatuses. On soovitatav, et kulude hüvitamine ning päevaraha või töötasu saamine oleks eelnevalt kokkulepitud.

5.11. Kohtunik ei tohi hilineda hindamisele ega lahkuda vetelpäästevõistlustelt enne, kui 
         ta on täitnud kõik korraldajatega kokkulepitud ülesanded.

5.12.	 Kohtunik peab kõiki osalejaid kohtlema võrdselt.

5.13.	 Hindamise ajal on kohtunikul õigus vähemalt ühele abilisele, kes peab hästi tundma  
 vetelpäästevõistluste eeskirju ning muid Eesti Kennelliidu normatiivakte. 

5.14.	 Kohtunik peab küsima enne igat harjutust koerajuhilt, kas koerajuht on valmis  
harjutust sooritama ja andma jaatava vastuse järel arusaadava märguande harjutuse sooritamiseks.

5.15.	  Kohtunik peab iga harjutusevooru järel andma koerte soorituste ja hindamise kohta  
  lühikese selgituse, mida võivad kuulata nii koerajuhid kui ka pealtvaatajad. 

5.16.	 Kohtunik võib anda koerale uue soorituse ilma veapunkte arvestamata, kui sooritust   on tugevalt segatud, näiteks mootorpaat on sõitnud vetelpäästevõistluste toimumiskohast mööda.

6.	Registreerimine võistlustele

6.1.	 Vetelpäästevõistlustele tuleb registreerida ja osavõtumaks tasuda võistluste 
    korraldaja poolt määratud viisil ja ajal. 

6.2.	 Võistlustele registreerunul on õigus saada osavõtumaks tagasi vetelpäästevõistluste  
ärajäämisel või edasilükkamisel, samuti koera surma korral, mille kohta tuleb võistluste korraldajale teatada enne võistluste algust. 

6.3.	 Muudel põhjustel, nende hulgas kohtuniku või võistluste toimumispaiga vahetus, ei ole võistlustele registreerunul õigus saada osavõtumaksu tagasi.

7.	Vaidlused ja protestid

7.1.	 Kohtuniku hinnang koera sooritusele on lõplik, välja arvatud juhul, kui kohtunik on 
rikkunud käesolevat eeskirja või mingeid muid kehtivaid Eesti Kennelliidu     normatiivakte. 

7.2.	 Tekkinud erimeelsustest tuleb koheselt teatada võistluste korraldustoimkonnale, kes 
  peab koos kohtuniku ja erimeelsusest teatajaga püüdma kohe leida lahenduse. 

7.3.	 Protest tuleb esitada kirjalikult kolme (3) ööpäeva jooksul pärast viimast 
võistluspäeva võistlused korraldanud organisatsiooni juhatusele, tasudes sama aja jooksul ka protesti esitamise kautsjoni, mis on kahekordne (2-kordne) osavõtumaks. 

7.4.	 Võistlused korraldanud organisatsiooni juhatus kuulab vajaduse korral ära protesti 
  esitaja ja võistluste korraldustoimkonna ning langetab otsuse kolmekümne (30)  
  päeva jooksul alates protesti esitamisest. 

7.5.	 Kui protesti esitaja ei nõustu võistlused korraldanud organisatsiooni juhatuse 
  otsusega, võib ta otsuse kaevata edasi Eesti Kennelliidule seitsme (7) tööpäeva  
  jooksul alates otsuse kättesaamisest. 

7.6.	 Kui protest rahuldatakse, tagastatakse protesti esitajale käesoleva eeskirja punktis 
 7.3. nimetatud kautsjon. 

8.	Võistluste tulemused

8.1.	 Vetelpäästevõistluste korraldustoimkond kontrollib kõik tulemused ning vastutab selle eest, et iga võistlustele registreeritud koera omanik saaks täidetult võistluste hindamislehe ning tulemused kantakse koera vetelpäästevõistluste võistlustulemuste vihikusse ning võistluste protokolli. 

8.2.	 Kohtunik kontrollib veelkord võistluste hindamislehed, võistluste protokolli ja tehtud kanded koerte vetelpäästevõistluste võistlustulemuste vihikutesse ning kinnitab need oma allkirja ja võimaluse korral ka pitsatiga. 

8.3.	 Võistluste korraldaja on kohustatud ühe (1) kuu jooksul pärast vetelpäästevõistlusi saatma võistluste protokolli ning koopiad võistluste hindamislehtedest Eesti Kennelliidule. 

9.	Soorituskohtade ja -järjekorra määramine 

9.1.	 Kui samas võistlusklassis osalevad koerad peavad võistlused sooritama erinevates soorituspaikades, siis määratakse soorituspaigad loosimise teel.

9.2.	 Samas võistlusklassis olevate koerte sooritusjärjekord määratakse loosimise teel ning loositud järjekorras sooritatakse kõik harjutused, et koertele jääks iga harjutuse järel piisavalt puhkuseaega. 

9.3.	 Loosimised tehakse vetelpäästevõistluste toimumispäeval enne võistluste algust. 

10.	Koera kõrvaldamine võistlustelt ja osalemise katkestamine

10.1	. Kohtunik kõrvaldab koera vetelpäästevõistlustelt, kui koer oma sõnakuulmatusega  
häirib võistluste käiku või tal puudub selgelt tahe töötada või kui koera aitab harjutuse sooritamisel keegi teine kui koerajuht või võistluste korraldustoimkonna määratud kohtuniku abiline. 

10.2.	 Kohtunik võib kõrvaldada koera vetelpäästevõistlustelt, kui koerajuht tahtlikult 
  rikub käesolevat ja muid Eesti Kennelliidu eeskirju ega hakka neid vaatamata 
  märkustele järgima, kohtleb koera vetelpäästevõistluste toimumispaigas julmalt või 
  toorelt või häirib muul viisil võistluste kulgu. 

10.3.	 Kohtunik või koerajuht katkestab koera osalemise võistlustel, kui koer on selgesti  
eluohtlikus olukorras või kui ta vigastab end harjutust sooritades. Võistluste protokolli ja  koera hindamislehele märgitakse katkestamise põhjus ja hinne vastavalt katkestamise hetkeks saadud punktidele. 

11.	Vetelpäästevõistluste kulg

11.1	 Kõiki tõuge hinnatakse juunioriklassis (JUN), sobivusvõistlusel (SO), algklassis  
(ALG), avaklassis (AVA) ja võitjaklassis (VÕI) samadel alustel, hinnatakse harjutuste kaupa alustades juunioriklassist ja lõpetades võitjaklassiga.

11.2.	 Kõikides klassides olevad koerad sooritavad harjutused loosimise järjekorras, nii et 
igal koeral jääks iga harjutuse vahele vähemalt kolm (3) minutit aega puhkuseks ja võistluste abivahendeid ei oleks vaja pidevalt ümber paigutada. 

11.3	. Kui vahe harjutuste vahel on antud klassis võistlevate koerte vähesuse või mingil 
muul põhjusel lühem kui kolm (3) minutit, siis ei tohi kohtunik enne puhkuseks ettenähtud aja täitumist anda koerajuhile märguannet uue harjutuse sooritamiseks. 

12. Koerajuhi õigused ja kohustused

12.1	. Enne kohtuniku märguannet harjutuse sooritamiseks võib koerajuht esitada 
  kohtunikule harjutuse sooritamist puudutavaid küsimusi. 

12.2	. Koerajuht ei tohi hilineda vetelpäästevõistlustele ning peab täitma kohtuniku, 
  kohtuniku abiliste ja vetelpäästevõistluste korraldustoimkonna korraldusi. 

12.3. Kõik võistluste toimumispaigas viibivad koerad peavad olema rihma otsas kohe 
          pärast harjutuse sooritamise lõppu kuni uue harjutuse sooritamise alguseni. 

12.4. Koer osaleb vetelpäästevõistlustel koeraomaniku vastutusel ning võistluste 
           korraldaja ega kohtunik ei vastuta mistahes võimalike koera või koerajuhi   
           vigastuste eest. 

13.	 Erisätted

13.1	. Vetelpäästevõistlustel kasutatakse paati, kuhu peab turvaliselt mahtuma vähemalt  kaks inimest ja koer. Kõigil paadis olevatel inimestel peavad olema seljas päästevestid. 

13.2	. Kõik ühes võistlusklassis võistlevad koerad peavad päästma ühte ja sama inimest. 

13.3	. Päästetaval peab olema seljas päästevest ja külmas vees sukeldusülikond.

13.4	. Harjutuste sooritamiseks kasutatava eseme valib koerajuht, kuid enne harjutuse sooritamist tuleb eseme kasutamiseks saada kohtunikult heakskiit. 

13.5	. Päästmisharjutuse sooritamisel on päästetaval käes kohtunikult heakskiidu saanud ese või haarab päästetav spetsiaalsetest koera rakmetest, mille kasutamiseks tuleb samuti enne harjutuse sooritamist saada kohtunikult heakskiit. 

13.6	. Paadi vedamisharjutuste sooritamisel peab kõigi ühes klassis võistlevate koerte puhul olema paadis sama arv inimesi ning soovitavalt tuleks kasutada ka ühte ja sama paati. 

13.7	. Lõpuliin tuleb tähistada selgesti nähtavalt märgistuspoidega ja liini pikkus peab olema vähemalt viis (5) meetrit. 

13.8	. Harjutustes tuleb kasutada ujuvköisi, mis peavad olema piisavalt pehmest 
materjalist, et need ei vigastaks koera suud. Kõik ühes võistlusklassis võistlevad koerad peavad kasutama ühte ja sama köit. 

13.9	. Vee temperatuur peab olema vähemalt +5 kraadi mõõdetuna 50 sentimeetri 
  sügavusel. 

13.10.	 Käesolev eeskiri peab olema vetelpäästevõistluste toimumiskohas 
 kättesaadav.  

14.	 Hinded ja kohad

14.1.	 Vetelpäästevõistlustel antakse koertele igas võistlusklassis soorituste eest järgmisi  hindeid:
14.1.1.	       Hinne 1 (suurepärane) – 90-100% võimalikest punktidest;
14.1.2.	       Hinne 2 (väga hea) – 75-89% võimalikest punktidest; 
14.1.3.	       Hinne 3 (hea) – 61-74% võimalikest punktidest;
14.1.4.	       Hinne 4 (rahuldav) – 50-60% võimalikest punktidest; 
14.1.5.	       Hinne 0 (mitterahuldav) – alla 50% võimalikest punktidest. 

14.2	. Hinded 1 (suurepärane), 2 (väga hea), 3 (hea) ja 4 (rahuldav) on käsitletavad positiivsete hinnetena, mille saamise korral loetakse võistlus sooritatuks. 

14.3	. Kui võistlusklassi kolme esimese koera seas on mitu koera saanud võrdse arvu punkte, siis liidetakse kõigi harjutuste sooritusajad ning parema koha saab kokkuvõttes kiirem koer.

14.4	. Kui ka aegade liitmise järel on koerte tulemused võrdsed, siis jagavad koerad ühte ja sama kohta. 

15.	Vetelpäästevõistluste klassid ja nõutavad harjutused

15.1	. Vetelpäästevõistlustel on viis (5) erinevat klassi: sobivusvõistlus, juunioriklass,     
   algklass, avaklass ja võitja klass.

15.2	. Sobivusvõistlus (SO) korraldatakse juunioriklassi reeglite kohaselt vähemalt 6 
   kuud vanadele koertele, kes soovivad võistelda vetelpäästevõistlustel. 
   Newfoundlandi koertel ja landseeridel pole vaja sobivusvõistlust sooritada.   

15.3	. Juunioriklass (JUN) on mitteametlik võistlusklass koertele, kes on 6-12 kuud 
   vanad. 

15.3.1	Juunioriklassis peab koer alustama harjutust ühe (1) minuti jooksul pärast kohtunikult sooritusmärguande saamist ning sooritusaeg on iga harjutuse puhul neli (4) minutit. Koerajuhte võib olla kaks, üks paadis, teine kaldal. Juunioriklassis koosnevad vetelpäästevõistlused järgmistest harjutustest: 

15.3.1.1.	 Hüpe paadist ja ujumine 25 meetrit. Kohtunik annab koerajuhile märguande harjutuse sooritamiseks, millest algab ka ajavõtmine. Koer hüppab vette paadist ja ujub kaldale, ületades märgistuspoide vahel oleva harjutuse lõpuliini. Ajavõtmise lõpetamiseks annab kohtunik märguande, kui koer on ületanud lõpuliini. Veatu soorituse eest saab koer 25 punkti, lõplik punktisumma saadakse veapunktide lahutamisel veatu soorituse eest antavatest maksimumpunktidest.

15.3.1.2.	 Eseme toomine 25 meetrit. Kohtunik annab koerajuhile märguande harjutuse sooritamiseks, millest algab ka ajavõtmine. Koer läheb vette kaldalt, saab kohtuniku märguande järel eseme paadis olevalt koerajuhilt või abiliselt ning toob eseme suus kaldale, ületades märgistuspoide vahel oleva harjutuse lõpuliini. Ajavõtmise lõpetamiseks annab kohtunik märguande, kui koer on ületanud lõpuliini. Veatu soorituse eest saab koer 25 punkti, lõplik punktisumma saadakse veapunktide lahutamisel veatu soorituse eest antavatest maksimumpunktidest.

15.3.2.	Juunioriklassis antakse veapunkte alljärgnevalt:
15.3.2.1.	          koer aidatakse vette – 2,5 punkti;
15.3.2.2.	          rohkem kui kuus (6) käsklust, iga rohkem antud käskluse eest – 0,5 punkti;
15.3.2.3.	    harjutuse alustamiseks või sooritamiseks ettenähtud aja ületamine –             
          sooritust hinnatakse 0 punktiga;
15.3.2.4.	     koer jätab eseme rohkem kui viie (5) meetri kaugusele lõpuliinist – 
          sooritust hinnatakse 0 punktiga; 
15.3.2.5. 	koer jätab eseme vähem kui viie (5) meetri kaugusele lõpuliinist,     
iga meetri eest – 1 punkt;
15.3.2.6.	koer ületab lõpuliini väljaspool märgistuspoide vahelist ala, iga 
mööda mindud meetri eest – 1 punkt;
15.3.2.7.	harjutuse alustamine enne kohtuniku märguannet – 5 punkti.

15.3.3.	Juunioriklassis antakse hindeid alljärgnevalt
15.3.3.1.	          45-50 punkti – hinne 1
15.3.3.2.	          38-44 punkti – hinne 2
15.3.3.3.	          31-37 punkti – hinne 3
15.3.3.4.	          25-30 punkti – hinne 4 
15.3.3.5.	          0-24 punkti – hinne 0

15.4.	 Algklass (ALG) on ametlik võistlusklass koertele, kes on vähemalt 12 kuud vanad ja kes ei ole veel saavutanud kahte (2) korda hinnet 1 vetelpäästevõistluste algklassis. 

15.4.1.	Algklassis peab koer alustama harjutust kolmekümne (30) sekundi jooksul alates kohtunikult sooritusmärguande saamisest ning sooritusaeg on iga harjutuse puhul neli (4) minutit. Koerajuhte võib olla kaks: üks paadis, teine kaldal. Algklassis koosnevad vetelpäästevõistlused järgmistest harjutustest:

15.4.1.1.	 Hüpe paadist ja ujumine 50 meetrit. Kohtunik annab koerajuhile märguande harjutuse sooritamiseks, millest algab ka ajavõtmine. Koer hüppab vette paadist ja ujub kaldale, ületades märgistuspoide vahel oleva harjutuse lõpuliini. Ajavõtmise lõpetamiseks annab kohtunik märguande, kui koer on ületanud lõpuliini. Veatu soorituse eest saab koer 25 punkti, lõplik punktisumma saadakse veapunktide lahutamisel veatu soorituse eest antavatest maksimumpunktidest. 

15.4.1.2.	 Eseme viimine 25 meetrit. Kohtunik annab koerajuhile märguande harjutuse sooritamiseks, millest algab ka ajavõtmine. Koerajuht annab koerale eseme, koer läheb vette kaldalt ja viib eseme suus paadis oleva koerajuhi või abilise kätte ning ujub seejärel kaldale tagasi. Ajavõtmise lõpetamiseks annab kohtunik märguande, kui paadis olev koerajuht või abiline saab eseme. Veatu soorituse eest saab koer 25 punkti, lõplik punktisumma saadakse veapunktide lahutamisel veatu soorituse eest antavatest maksimumpunktidest.

15.4.1.3.	 Paadi vedamine kaldale 25 meetrit. Kohtunik annab koerajuhile märguande harjutuse sooritamiseks, millest algab ka ajavõtmine. Koer läheb vette kaldalt ja ujub paadi juurde. Paadi külge on kinnitatud umbes kolme (3) meetri pikkune ja kahe- kuni viiesentimeetrise (2-5 cm) läbimõõduga veoköis, mis antakse koerale kohtuniku märguande järel. Koer võtab veoköie suhu ja ületab köis suus märgistuspoide vahel oleva harjutuse lõpuliini. Ajavõtmise lõpetamiseks annab kohtunik märguande, kui koer on ületanud lõpuliini. Veatu soorituse eest saab koer 25 punkti, lõplik punktisumma saadakse veapunktide lahutamisel veatu soorituse eest antavatest maksimumpunktidest. 

15.4.1.4.	 Uppuja päästmine 25 meetrit. Päästetav laskub kohtuniku märguande peale paadist vette. Paat sõidab eemale ja päästetav hoiab kinni kaugust märkivast poist. Kohtunik annab koerajuhile märguande harjutuse sooritamiseks, millest algab ka ajavõtmine. Päästetav peab teesklema kätevehkimise ja appihüüdmisega uppumist, kuid ta ei tohi hüüda koera nimepidi ega anda käsklusi. Koer läheb vette kaldalt, ujub päästetava juurde, haarab kinni päästetava käes olevast esemest või lubab päästetaval kinni võtta rakmetest ning veab päästetava kaldale, ületades märgistuspoide vahel oleva harjutuse lõpuliini. Ajavõtmise lõpetamiseks annab kohtunik märguande, kui koer on ületanud lõpuliini. Veatu soorituse eest saab koer 25 punkti, lõplik punktisumma saadakse veapunktide lahutamisel veatu soorituse eest antavatest maksimumpunktidest. 

15.4.2.	Algklassis antakse veapunkte alljärgnevalt:
15.4.2.1.	          koer aidatakse vette – 5 punkti;
15.4.2.2.	          rohkem kui kuus (6) käsklust, iga rohkem antud käskluse eest – 1 punkt;
harjutuse alustamiseks või sooritamiseks ettenähtud aja ületamine - 
sooritust hinnatakse 0 punktiga;
15.4.2.3.	     koer jätab eseme rohkem kui viie (5) meetri kaugusele lõpuliinist – 
          sooritust hinnatakse 0 punktiga; 
15.4.2.4.	          koer jätab eseme vähem kui viie (5) meetri kaugusele lõpuliinist,     
iga meetri eest – 2 punkti;
15.4.2.5.	          koer ületab lõpuliini väljaspool märgistuspoide vahelist ala, iga 
mööda mindud meetri eest – 1 punkt;
15.4.2.6.	          harjutuse alustamine enne kohtuniku märguannet – 5 punkti;
15.4.2.7.	          koer ei haara veoköit või päästetava käes olevat eset esimesel korral, iga  
uue ürituse eest – 2 punkti.

15.4.3.	Algklassis antakse hindeid alljärgnevalt
15.4.3.1.	          90-100 punkti – hinne 1
15.4.3.2.	          75-89 punkti – hinne 2
15.4.3.3.	          61-74 punkti – hinne 3
15.4.3.4.	          50-60 punkti – hinne 4 
15.4.3.5.	          0-49 punkti – hinne 0

15.5.	 Avaklass (AVA) on ametlik võistlusklass koertele, kes on saanud kaks (2) korda hinde 1 vetelpäästevõistluste algklassis. 

15.5.1.	Avaklassis peab koer alustama harjutust kolmekümne (30) sekundi jooksul alates kohtunikult sooritusmärguande saamisest ning sooritusaeg on iga harjutuse puhul neli (4) minutit. Koerajuhte võib olla kaks: üks paadis, teine kaldal. Avaklassis koosnevad vetelpäästevõistlused järgmistest harjutustest:

15.5.1.1.	 Hüpe paadist ja ujumine 50 meetrit. Kohtunik annab koerajuhile märguande harjutuse sooritamiseks, millest algab ka ajavõtmine. Koer hüppab vette paadist ja ujub kaldale, ületades märgistuspoide vahel oleva harjutuse lõpuliini. Ajavõtmise lõpetamiseks annab kohtunik märguande, kui koer on ületanud lõpuliini. Veatu soorituse eest saab koer 25 punkti, lõplik punktisumma saadakse veapunktide lahutamisel veatu soorituse eest antavatest maksimumpunktidest. 

15.5.1.2.	 Eseme viimine 50 meetrit. Kohtunik annab koerajuhile märguande harjutuse sooritamiseks, millest algab ka ajavõtmine. Koer saab koerajuhilt eseme, läheb vette kaldalt ja viib eseme suus paadis oleva koerajuhi või abilise kätte ning ujub seejärel kaldale tagasi. Ajavõtmise lõpetamiseks annab kohtunik märguande, kui paadis olev koerajuht või abiline saab eseme. Veatu soorituse eest saab koer 25 punkti, lõplik punktisumma saadakse veapunktide lahutamisel veatu soorituse eest antavatest maksimumpunktidest.

15.5.1.3.	 Paadi vedamine kaldale 50 meetrit. Kohtunik annab koerajuhile märguande harjutuse sooritamiseks, millest algab ka ajavõtmine. Koer läheb vette kaldalt ja ujub paadi juurde. Paadi külge on kinnitatud umbes kolme (3) meetri pikkune ja kahe- kuni viiesentimeetrise (2-5 cm) läbimõõduga veoköis, mis antakse koerale kohtuniku märguande järel. Koer haarab veoköie ja ületab köis suus märgistuspoide vahel oleva harjutuse lõpuliini. Ajavõtmise lõpetamiseks annab kohtunik märguande, kui koer on ületanud lõpuliini. Veatu soorituse eest saab koer 25 punkti, lõplik punktisumma saadakse veapunktide lahutamisel veatu soorituse eest antavatest maksimumpunktidest. 

15.5.1.4.	 Uppuja päästmine 50 meetrit. Päästetav laskub kohtuniku märguande peale paadist vette. Paat sõidab eemale ja päästetav hoiab kinni kaugust märkivast poist. Kohtunik annab koerajuhile märguande harjutuse sooritamiseks, millest algab ka ajavõtmine. Päästetav peab teesklema kätevehkimise ja appihüüdmisega uppumist, kuid ta ei tohi hüüda koera nimepidi ega anda käsklusi. Koer läheb vette kaldalt, ujub päästetava juurde, haarab kinni päästetava käes olevast esemest või lubab päästetaval kinni võtta rakmetest ning veab päästetava kaldale, ületades märgistuspoide vahel oleva harjutuse lõpuliini. Ajavõtmise lõpetamiseks annab kohtunik märguande, kui koer on ületanud lõpuliini. Veatu soorituse eest saab koer 25 punkti, lõplik punktisumma saadakse veapunktide lahutamisel veatu soorituse eest antavatest maksimumpunktidest. 

15.5.2.	Avaklassis antakse veapunkte alljärgnevalt:
15.5.2.1.	            koer aidatakse vette – 10 punkti;
15.5.2.2.	            rohkem kui kolm (3) käsklust, iga rohkem antud käskluse eest – 1 punkt;
15.5.2.3.	     harjutuse alustamiseks või sooritamiseks ettenähtud aja ületamine - 
            sooritust hinnatakse 0 punktiga;
15.5.2.4.	      koer jätab eseme rohkem kui viie (5) meetri kaugusele lõpuliinist – 
            sooritust hinnatakse 0 punktiga;
15.5.2.5.	            koer jätab eseme vähem kui viie (5) meetri kaugusele lõpuliinist,     
  iga meetri eest – 3 punkti;
15.5.2.6.	            koer ületab lõpuliini väljaspool märgistuspoide vahelist ala, iga 
  mööda mindud meetri eest – 1 punkt;
15.5.2.7.	            harjutuse alustamine enne kohtuniku märguannet – 5 punkti;
15.5.2.8.	            koer ei haara veoköit või päästetava käes olevat eset esimesel korral, iga    
  uue ürituse eest – 5 punkti.

15.5.3.	Avaklassis antakse hindeid alljärgnevalt
15.5.3.1.	           90-100 punkti – hinne 1
15.5.3.2.	           75-89 punkti – hinne 2
15.5.3.3.	           61-74 punkti – hinne 3
15.5.3.4.	           50-60 punkti – hinne 4
15.5.3.5.	           0-49 punkti – hinne 0

15.6.	 Võitjaklass (VÕI) on ametlik võistlusklass koertele, kes on saanud kolm (3) korda hinde 1 vetelpäästevõistluste avaklassis.

15.6.1.	Võitjaklassis peab koer alustama harjutust kolmekümne (30) sekundi jooksul alates kohtunikult sooritusmärguande saamisest ning sooritusaeg on iga harjutuse puhul neli (4) minutit. Koerajuhte võib olla ainult üks, kas kaldal või paadis vastavalt sellele, kust koer läheb harjutust sooritama. Võitjaklassis koosnevad vetelpäästevõistlused järgmistest harjutustest:

15.6.1.1.	 Köie viimine paati 25 meetrit. Kohtunik annab koerajuhile märguande harjutuse sooritamiseks, millest algab ka ajavõtmine. Koerajuht annab koerale vähemalt 25 meetri pikkuse ning koerale antavast otsast kahe- kuni viiesentimeetrise (2-5 cm) läbimõõduga köie. Koer haarab köie suhu, läheb kaldalt vette, ujub paadi juurde, loovutab köie paadis olevale abilisele ning ujub tagasi kaldale, ületades märgistuspoide vahel oleva harjutuse lõpuliini. Koerajuht võib harjutuse sooritamise ajal hoida köie teisest otsast kinni. Ajavõtmise lõpetamiseks annab kohtunik märguande, kui koer on ületanud lõpuliini. Veatu soorituse eest saab koer 25 punkti, lõplik punktisumma saadakse veapunktide lahutamisel veatu soorituse eest antavatest maksimumpunktidest. 

15.6.1.2.	 Paadi vedamine kaldale teisest paadist vette hüpates. Paat koos võistleva koera ja koerajuhiga sõidab 50 meetri kaugusel kaldast oleva poi juurde. Seejärel sõidab teine paat 25 meetri kaugusel kaldast oleva poi juurde. Kohtuniku märguande peale hakkab koeraga paat liikuma, millest algab ka ajavõtmine.  Koer hüppab liikuvast paadist koerajuhi käskluse peale vette, ujub kaldapoolse paadi juurde, leiab ise vees ujuva paadi külge kinnitatud vähemalt kahe (2) meetri pikkuse ja kahe- kuni viiesentimeetrise (2-5 cm) läbimõõduga veoköie, haarab selle suhu ja ületab köis suus märgistuspoide vahel oleva harjutuse lõpuliini. Ajavõtmise lõpetamiseks annab kohtunik märguande, kui koer on ületanud lõpuliini. Veatu soorituse eest saab koer 25 punkti, lõplik punktisumma saadakse veapunktide lahutamisel veatu soorituse eest antavatest maksimumpunktidest. 

15.6.1.3.	 Uppuja päästmine 50 meetrit. Päästetav laskub kohtuniku märguande peale paadist vette. Paat sõidab eemale ja päästetav hoiab kinni kaugust märkivast poist. Kohtunik annab koerajuhile märguande harjutuse sooritamiseks, millest algab ka ajavõtmine. Päästetav peab teesklema kätevehkimise ja appihüüdmisega uppumist, kuid ta ei tohi hüüda koera nimepidi ega anda käsklusi. Koer läheb vette kaldalt, ujub päästetava juurde, haarab kinni päästetava käes olevast esemest või lubab päästetaval kinni võtta rakmetest ning veab päästetava kaldale, ületades märgistuspoide vahel oleva harjutuse lõpuliini. Ajavõtmise lõpetamiseks annab kohtunik märguande, kui koer on ületanud lõpuliini. Veatu soorituse eest saab koer 25 punkti, lõplik punktisumma saadakse veapunktide lahutamisel veatu soorituse eest antavatest maksimumpunktidest. 

15.6.1.4.	 Uppuja päästmine 50 meetrit paadist vette hüpates. Paat võistleva koeraga sõidab 50 meetri kaugusele kaldast ja 25 meetri kaugusele teisest paadist kus on päästetav. Päästetav laskub kohtuniku märguande peale paadist vette. Paat sõidab eemale ja päästetav hoiab kinni kaugust märkivast poist. Kohtunik annab koerajuhile märguande harjutuse sooritamiseks, millest algab ka ajavõtmine. Päästetav peab teesklema kätevehkimise ja appihüüdmisega uppumist, kuid ta ei tohi hüüda koera nimepidi ega anda käsklusi. Koer ujub päästetava juurde, haarab kinni päästetava käes olevast esemest või lubab päästetaval kinni võtta rakmetest ning veab päästetava kaldale, ületades märgistuspoide vahel oleva harjutuse lõpuliini. Ajavõtmise lõpetamiseks annab kohtunik märguande, kui koer on ületanud lõpuliini. Veatu soorituse eest saab koer 25 punkti, lõplik punktisumma saadakse veapunktide lahutamisel veatu soorituse eest antavatest maksimumpunktidest. 

15.6.2.	Võitjaklassis antakse veapunkte alljärgnevalt:
15.6.2.1.	             koer aidatakse vette – sooritust hinnatakse 0 punktiga;
15.6.2.2.	             rohkem kui üks (1) käsklus, iga rohkem antud käskluse eest – 1 punkt;
15.6.2.3.	     harjutuse alustamiseks või sooritamiseks ettenähtud aja ületamine - 
            sooritust hinnatakse 0 punktiga;
15.6.2.4.	      koer ei too lõpuliinini paati või päästetavat– sooritust hinnatakse 0 
             punktiga;
15.6.2.5.	             koer ületab lõpuliini väljaspool märgistuspoide vahelist ala, iga 
   möödamindud meetri eest – 1 punkt;
15.6.2.6.	             harjutuse alustamine enne kohtuniku märguannet – 5 punkti;
15.6.2.7.	             veoköis antakse koerale – 10 punkti.

15.6.3.	Võitjaklassis antakse hindeid alljärgnevalt
15.6.3.1.	            90-100 punkti – hinne 1
15.6.3.2.	            75-89 punkti – hinne 2
15.6.3.3.	            61-74 punkti – hinne 3
15.6.3.4.	            50-60 punkti – hinne 4 
15.6.3.5.	            0-49 punkti – hinne 0

15.7.	Eesti vetelpääste tshempioniks (EST VPCH) saab koer, kes on saanud vähemalt kolm (3) hinnet 1 vetelpäästevõistluste võitjaklassis vähemalt kahelt (2) erinevalt kohtunikult ja vähemalt hinde 2 FCI poolt tunnustatud kennelorganisatsioonide sertifikaadiõigusega näituselt.